Класифікація дроблення і помелу
Клас подрібнення | Розмір кусків вихідного матеріалу, мм | Розмір кусків (частинок) подрібненого матеріалу, мм |
Дроблення: | ||
крупне | ||
середнє | ||
дрібне | 0,1 ... 5 | |
Помел: | ||
грубий | 0,1 ... 5 | 0,01 ... 0,04 |
середній | 0,1 ... 0,4 | 0,04 ... 0,005 |
тонкий | 0,1 ... 0,04 | 0,005 ... 0,001 |
колоїдний | 0,01 ... 0,004 | < 0,001 |
![]() |
є ж з
Рис. 4.1. Способи подрібнення
а – роздавлювання; б – розколювання з опорною плитою;
в – розколювання між клиноподібними робочими елементами;
г – розламування; д – різання; е – розпилювання; є – стирання;
ж – подрібнення при стисненому ударі; з – подрібнення при вільному ударі:
1 – опорна плита; 2 – подрібнюваний матеріал;
3 – натискна плита; 4 – клиноподібний робочий інструмент;
5 – опори; 6 – ніж; 7 – пилка; 8 – інструмент, що вдаряє
Ефективність подрібнення оцінюється ступенем подрібнення.
і = dп / dк , (4.1)
де i – лінійний ступінь подрібнення;
dп – розмір частинок вихідного матеріалу, м;
dк– розмір частинок подрібненого матеріалу, м.
Об’ємний ступінь подрібнення визначається за формулою:
а =і3 = dп3 / dк3, (4.2)
де а - об’ємний ступінь подрібнення.
Під dп розуміють середній лінійний розмір, що розраховується за формулою,
dсер=
, (4.3)
де l- максимальна довжина куска, м;
b - максимальна ширина, м;
h- максимальна висота, м.
![]() |
Теорія дроблення
Поверхнева теорія - при дробленні робота витрачається на подолання сил молекулярного притягання по поверхнях руйнування матеріалу.
Об'ємна теорія -при подрібненні робота витрачається на …_________________________________________________
______________________________________________________
Витрачена на подрібнення робота, згідно гіпотези П.А. Ребіндера, виражається рівнянням:
А = А1 + А2 = DV ×Hm + DS ×Hs , (4.4)
де А- корисна робота зовнішніх сил при дробленні, Дж;
А1 - робота, що витрачається на деформацію руйнованих кусків, Дж;
А2 - робота, що витрачається на одержання нової поверхні, Дж;
DV - зменшення об’єму кусків матеріалу внаслідок їх деформації перед руйнуванням, м3;
Hm - постійна для даного продукту величина, що характеризує його структурно-механічні і фізико-хімічні властивості, Па;
DS - прирощення площі поверхні, м2;
Hs - постійна, яка характерна для даного матеріалу і пропорційна вільній поверхневій енергії твердого тіла, Н/м.
1.2. Апарати для дроблення
Рис. 4.2. Схема щокової дробарки: | Рис. 4.3. Схема конусної дробарки: | Рис. 4.4. Схема валкової дробарки: |
1 - нерухома щока; 2 – подрібнюваний продукт; ![]() | 1 – зовнішній нерухомий конус; 2 – подрібнюваний продукт; 3 – внутрішній рухомий конус | 1,3 – валки; 2 – подрібнюваний продукт |
Рис. 4.5. Схема молоткової дробарки: 1 -завантажувальний бункер; 2 – подрібнюваний матеріал; 3 – робоча камера; 4 – молотки; 5 – перфороване дно | Рис. 4.6. Схема дискової дробарки (дискового дезінтегратора): 1 – завантажувальний патрубок; 2 – камера; 3 – диск, що обертається; 4 – пальці; 5 - завантажувальний бункер; 6 – при-водний вал; 7 – нерухомий диск | Рис. 4.7. Схема перемішування шарів у шаровому млині: 1 – корпус; 2 –подрібнюва-ний матеріал; 3 - шари |
![]() |
Рис. 4.8. Схема жорен: 1 – верхнє жорно; 2 – подрібнюваний продукт; 3 – нижнє жорно; 4 – привідний вал | Рис. 4.9. Схема протиральної машини: 1 – розвантажувальний патрубок; 2 – корпус; 3 – перфорований циліндр; 4 – приймальний бункер; 5 – робочі лопатки; 6 - привідний вал |
![]() | |||
![]() |
Теорія різання
Рис. 4.10. Види ножів:
а - двогранний односторонній клин;
б - двогранний двосторонній клин
![]() | |||||
![]() | ![]() |
Прирубаному різанні лезо ножа деформує продукт і ущільнює його поверхневий шар, в якому виникають місцеві контактні напруження стискання.
Присковзаючому різанні внаслідок руху ножа перпендикулярно до різальної крайки відбувається …_______________
____________________________________________
![]() |
Аущ = Е×hущ / h1 , (4.5)
де Аущ - робота, що витрачається на попереднє ущільнення матеріалу, Дж;
Е - умовний модуль ущільнення матеріалу лезом, Дж;
hущ - висота стискання шару, м;
h1 - початкова висота матеріалу, що підлягає розрізанню, м.
![]() |
Кр = Ак / Аповн , (4.6)
де Кр – коефіцієнт корисної роботи леза.
2. Обробка матеріалів тиском (пресування)
![]() | |||||||
![]() | |||||||
![]() | |||||||
![]() | |||||||
Відтискання – це процес відділяння рідини від вологомістких продуктів.
____________ (штампування)– це процес надання продукту певної геометричної форми.
____________(брикетування) – це процес, що призначений для ущільнення сипких матеріалів або яких-небудь розрізнених частинок у щільні агрегати за допомогою зв’язуючих рідин та відповідного тиску.
Екструзія– це процес протискання матеріалу крізь профілюючі головки при відповідних температурі і тиску з наданням продукту необхідної форми.
![]() | ||||||
![]() | ||||||
![]() | ||||||
![]() | ||||||
Релаксація- зменшення напруги у тілі при постійній фіксованій деформації.
![]() |
Апарати для пресування
![]() |
Рис. 4.11. Схема гідравлічного преса: | Рис. 4.12. Схема шнекового преса: |
1 – робочий циліндр; 2 – плунжер; 3 – рухома плита; 4, 6 – нерухомі плити; 5 – з’єднувальні колони | 1 – завантажувальний бункер; 2 – корпус; 3 – перфорований конус; 4 – конічний шнек; 5 – регулювальна пробка; 6 – патрубок для виходу рідини; 7 – приводний вал |
![]() |
Рис. 4.13. Схема барабанного формувально-штампувального апарата: | Рис. 4.14.Стрічковий формувальний апарат: |
1 – продукт; 2 – приймальний лоток; 3 - приймальний барабан; 4 – штампувальний барабан; 5 – відвідний барабан;6 – лоток для готового продукту; 7 – готовий продукт | 1, 3 – стрічки; 2 – продукт |
![]() |
![Класифікація дроблення і помелу Класифікація дроблення і помелу - student2.ru](/images/mekhanika/klasifikaciya-droblennya-i-pomelu-641351-50.gif)
Рис. 4.15. Схема черв’ячного екструдера:
1 – порожнина для охолоджувальної води; 2 – черв’як;
3 – канал для подачі у черв’як гарячої води; 4 – циліндр;
5 – фланець; 6 – головка; 7 – формувальний канал головки; 8 – решітка; 9 – фільтрувальна сітка; 10 – електричні нагрівачі; 11 – завантажувальний бункер
3. Змішування і розподіл (сортування) матеріалів
Сутність і призначення процесів змішування сипких і пластичних матеріалів полягає в одержанні однорідних за складом систем і сумішей.
t = (1 / К)× ln х1 / (х1 – х2), (4.7)
де t– тривалість змішування, с;
К –постійний параметр, який визначається експериментально для конкретних умов;
х1, х2 – відповідно початкова і кінцева концентрації основного компонента у заданому об’ємі, %.
![]() |
Рис. 4.16. Схема змішувачів періодичної дії:
а – лопатевий: 1 – робоча ємкість; 2 – змішуваний матеріал;
3 – вал із лопатами; б – шнековий: 1 – робоча ємкість;
2 – змішуваний матеріал; 3 – шнек; в – барабанний:
1 – барабан; 2 – змішуваний матеріал; 3 – вал
Рис. 4.17. Схеми змішувачів безперервної дії:
а – каскадний - для сипких матеріалів: 1 – вал з мішалкою; 2 – приймальний бункер; 3 – конічний відбивач; 4 – проміжний бункер;
б – стрічковий - для сипких матеріалів: 1 – стрічковий транспортер; 2, 3 – завантажувальні бункери; 4 – змішуваний матеріал; 5 – вал із мішалкою; 6 – вивантажувальний канал;
в - шнековий - для сипучих і пластичних матеріалів: 1 - корпус; 2,3 - шнеки; 4 - завантажувальний бункер; 5 - вал із мішалкою; 6 - вивантажувальний канал
![]() |