Множення і ділення з числами 0, 1, 10, 100.
Правило множення 1 на будь-яке число та правило множення 0 на будь-яке число вводиться на підставі індуктивних узагальнень. Під час підготовчої роботи актуалізується конкретний зміст дії множення. ( Множення – це додавання однакових доданків.) На підставі означення дії множення, учні знаходять значення добутків:
1 * 3 = 1 + 1 + 1 = 3 1 * 5 = 1 + 1 + 1 + 1 + 1 = 5 ................................................ | 0 * 6 = 0 + 0 + 0 + 0 + 0 + 0 = 0 0 * 3 = 0 + 0 + 0 = 0 ...................................... |
Що спільного в цих прикладах? ( В них спільний перший множник – це число 1.) Вчитель пропонує порівняти множники і добуток в кожному прикладі першого стовпчика. ( В першій рівності другий множник 3 і добуток також 3. В другій рівності – другий множник 5 і добуток 5.) Що спільного в цих прикладах ? Учні помічають, що добуток дорівнює другому множнику. Чи завжди при множенні добуток дорівнює другому множнику? А в яких випадках? ( Коли ми множимо одиницю на число.) Розкажіть правило. ( При множенні одиниці на будь-яке число в добутку отримаємо те ж саме число.)
|
|
З метою закріплення цих правил учням пропонуються завдання на порівняння правил множення нуля та одиниці на будь-яке число з правилами додавання нуля та одиниці до будь-якого числа:
1 * 8 0 * 7
1 + 8 0 + 7
0 – 7
а також на підставі знаходження значень виразів:
1 * ( 4 + 5 ) 0 * ( 3 + 2 )
1 * 4 + 5 0 * 3 + 2
Правила множення будь-якого числа на одиницю та правило множення будь-якого числа на нуль вводиться на підставі переставної властивості множення, тому що добутки виду: 4 * 1 та 7 * 0 не можна замінити сумою. Таким чином на етапі актуалізації слід повторити переставну властивість дії множення: від перестановки множників значення добутку не змінюється, числа можна множити в будь-якому порядку.
Отже застосовуючи переставну властивість дії множення, учні з раніш розглянутих правил отримують два нових:
1. Правило множення будь-якого числа на одиницю: при множенні будь-якого числа на одиницю в добутку отримаємо теж саме число.
|
2. Правило множення будь-якого числа на нуль: при множенні будь-якого числа на нуль в добутку отримаємо нуль.
|
Закріплюються ці правила на підставі порівняння прикладів :
7 * 1 5 * 0 8 * 1 8 * 0 ( 8 + 1 ) * 1 ( 4 + 4 ) * 0
7 + 1 5 + 0 1 * 8 0 * 8 8 + 1 * 1 4 + 4 * 0
Порівнюючи вирази третього і четвертого стовпчика і їх значень існує можливість узагальнення цих правил:
![]() |
Далі діти знайомляться з правилом ділення будь-якого числа на 1 і правилом ділення будь-якого числа на саме себе. Ці правила вводяться на підставі взаємозв’язку між діями множення і ділення ( якщо добуток двох множників поділити на один множник, то в результаті отримаємо інший множник) і з застосуванням правила множення одиниці на будь-яке число ( 1 * а = а). Тому на етапі підготовки слід актуалізувати ці знання.
Ознайомлення з цими правилами здійснюється засобом індуктивних узагальнень. Учні складають з одного прикладу на множення по два приклади на ділення:
1 * 5 = 5 1 * 8 = 8 1 * а = а
5 : 1 = 5 8 : 1 = 8 а : 1 = а
5 : 5 = 1 8 : 8 = 1 а : а = 1
Під час порівняння ділених , дільників і значень часток в кожному рядку, діти дістають висновків:
-
а : 1 = а
- При діленні будь-якого числа на саме себе, в частці отримаємо одиницю.
|
В наступному навчанні учні знайомляться з правилом ділення нуля на будь-яке число і з неможливістю ділення числа на нуль. Правило ділення нуля на будь-яке число вводиться також на підставі застосування взаємозв’язку дій множення і ділення та правила множення нуля на будь-яке число:
0 * 4 = 0 0 * 7 = 00 * а = 0
0 : 4 = 0 0 : 7 = 0 0 : а = 0
Домовилися, що ділити на нуль не можна! Наприклад, не можна 8 : 0 , тому що не існує такого числа, яке при множенні на 0 дасть 8!
Порівнюючи ділені ,дільники і значення часто прикладів другого рядка, учні дістають висновку:
1. При діленні нуля на будь-яке число в частці отримаємо нуль.
|
2. Ділити на нуль не можна!
|
Після цього вводиться правило множення числа 10 та 100 на будь-яке число.
Ці правила вводяться на підставі способу укрупнення розрядних одиниць ( заміни розрядних одиниць : 10 = 1 дес., 100 = 1 сот.) і застосовуючи правило множення одиниці на будь-яке число. Ці знання слід актуалізувати під час підготовчої роботи.
Ознайомлення множенням на підставі укрупнення розрядних одиниць здійснюється дедуктивно, на підставі аналізу записів:
|
| ||||||
|
| ||||||
|
На підставі застосування переставної властивості, учні знайомляться з правилом множення будь-якого числа на 10 та 100.
Школярам пропонується на підставі переставної властивості дії множення, обчислити значення добутків:
2 * 10 = 10 * 2 = 20
9 * 100 = 100 * 9 = 900
Далі учням пропонується порівняти приклади у кожному стовпчику з метою формування правила множення будь-якого числа на 10 та 100:
5 * 10 = 50 3 * 100 = 300
7 * 10 = 70 6 * 100 = 600
8 * 10 = 80 8 * 100 = 800
- Що спільного в прикладах першого стовпчика? ( В них однакові другі множники – це число 10)
- Порівняйте в кожній рівності першого стовпчика першій множник і добуток; другий множник і добуток. ( Перший множник – це перша цифра добутку; в другому множнику , числі 10, один нуль, добутку справа , так само, один нуль.)
- Як можна отримати результат? ( Можна к першому множнику приписати справа один нуль.)
- Чому треба приписали лише один нуль? ( Тому що в числі 10, лише один нуль.)
- Сформулюйте правило. ( Щоб помножити будь-яке число на 10, треба к цьому числу справа приписати один нуль.)
Аналогічно працюємо над правилом множення на 100: щоб помножити будь-яке число на 100, треба к цьому числу справа приписати два нулі.
Корисно зробити висновок: кількість нулів, які потрібно дописати до числа залежить від кількості нулів в розрядній одиниці. Виходячи з цього, якщо будемо множити на 1000, скільки нулів треба дописати до числа? ( Три)...
Правила ділення круглих чисел на 10 та 100 вводиться наступним чином: з кожного прикладу на множення числа на 10 ( 100 ) складається лише один приклад на ділення на 10 ( 100) , і на підставі порівняння ділених з дільниками і часток , учні дістають висновку:
4 * 10 = 407 * 10 = 705 * 100 = 500
40 : 10 = 4 70 : 7 = 10 500 : 100 = 5
Щоб поділити число, яке закінчується нулями на 10, треба від цього числа відкинути справа один нуль; щоб поділити на 100, треба відкинути справа два нулі.
Корисно зробити висновок: кількість нулів, які потрібно відкинути від числа залежить від кількості нулів в розрядній одиниці. Скільки ж нулів треба відкинути справа в числі при діленні на 1000? ...
Ознайомлення з випадками ділення розрядних чисел на одноцифрові, коли в частці отримуємо розрядну одиницю відбувається на підставі обчислення частки розрядного числа та одноцифрового способом укрупнення розрядних одиниць. Тому на етапі актуалізації слід повторити зміст способу укрупнення розрядних одиниць і правило ділення числа на само себе ( а : а = 1).
|
|
Ділячи 8 десятків ( 8 сотень) на 8 ми виконуємо ділення на рівні частини, тому в кожній із таких частин міститься по 1 десятку ( 1 сотні).
|
Множення і ділення розрядних чисел на одноцифрове число.
При вивченні множення і ділення розрядних чисел на одноцифрове число застосовується, перед усім, спосіб укрупнення розрядних одиниць. Тому , на етапі підготовчої роботи слід актуалізувати:
- уміння заміняти розрядні числа більш крупними лічильними одиницями ( 60 = 6дес., 600 = 6 сот.);
- знання таблиць множення і ділення.
Також треба повторити зміст способу укрупнення розрядних одиниць при множенні і діленні виду:
|
|
Ознайомлення. Після розв’язування кількох аналогічних прикладів, перед учнями можна поставити проблемні завдання:
|
Порівняти даний добуток з попередніми добутками. Чим вони відрізняються? ( В попередніх добутках перший множник – це число 10, 100.) Чим вони схожі? ( В усіх добутках перший множник є круглим числом, а другий множник – одноцифрове число.) Як ми міркували для обчислення значень попередніх добутків? ( Ми 10, 100 заміняли більш крупними розрядними одиницями: десятками або сотнями, множили 1 розрядну одиницю на число і отримували число розрядних одиниць.)Як обчислити значення добутку? Чи можна міркувати аналогічно?
|
Далі з’ясовується, що по кроках треба робити для обчислення значення такого добутку, і формулюється пам’ятка.
Після цього учні переносять даний спосіб міркування на приклади множення розрядного трицифрового числа на одноцифрове число:
![]() |
Наступне проблемне запитання: “ Чи можна так само міркувати при діленні розрядного числа на одноцифрове число?”
![]() |
Порівнюючи приклади на множення і ділення, учні встановлюють, що в обох випадках ми множимо або ділимо розрядне число на одноцифрове. Можна визначити, що є спільного в міркуваннях при множенні і при діленні розрядних чисел на одноцифрове число. ( В обох випадках розрядне число замінюємо більш крупними розрядними одиницями: десятками або сотнями, а потім множимо або ділимо число розрядних одиниць на одноцифрове число, в результаті отримуємо число, виражене в розрядних одиницях: десятках або сотнях; відповідь записуємо в одиницях.)
Пропонуємо узагальнену пам’ятку:
|
Треба зазначити, що існує інший прийом множення і ділення розрядного числа на одноцифрове, але він не пропонується підручником. Даний прийом оснований на правилі множення або ділення добутку на число; наведемо його ООД:
|
Діти знайомляться з множенням одноцифрового числа на розрядне число; при чому пропонується два способи міркування:
1. На підставі переставної властивості дії множення
|
2. На підставі правила множення числа на добуток ( сполучної властивості дії
|
|
В подальшому навчанні вводяться більш складні випадки множення і ділення розрядного числа на одноцифрове:
|
Тут в результаті множення десятків отримуємо двоцифрове число десятків.
|
Тут ми ділимо двоцифрове число десятків , 42 десятки, порівну на 6 частин.
Учні застосовують прийом укрупнення розрядних одиниць, і міркують за відомою їм пам’яткою.
Можна порівняти прості випадки: 40 * 2 , 80 : 4; з більш складеними: 60 * 2 , 120 : 4.
Ділення числа на добуток.