Основні поняття атомно-молекулярного вчення
№ | Назва | Визначення | Приклад запису |
Атом | Хімічно неподільна електро-нейтральна частинка речовини, яка складається з позитивно зарядженого ядра та негативно заряджених електронів. Найменша частинка хімічного елемента, якає носієм його властивостей | С Н Cl | |
Молекула | Здатна до самостійного існування найменша частинка речовини, що зберігає хімічні властивості цієї речовини | Н2, О3, Н2SО4 | |
Іон | Електрично заряджена частинка, яка утворюється внаслідок відщеплення або приєднання електронів | К+, SO42- | |
Хімічний елемент | Вид атомів з однаковим зарядом ядра або вид атомів, що характеризується певною сукупністю властивостей | Ag, O, Zn | |
Проста речовина | Речовина, що складається з атомів одного елемента або це форма існування хімічного елемента у вільному стані або це форма існування хімічного елемента у зв’язаному стані | Hg, O2 | |
Складна речовина | Речовина, що складається з атомів різних хімічних елементів | HF, CH3OH |
Таблиця 4
ОСНОВНІ ЗАКОНИ ХІМІЇ
№ | Назва закону | Математичний вираз | Позначення величини | Формулювання |
Закон збере-ження маси | mвих = mпрод А + В = С + Д m (А+ В) = = m (С + Д) | m – маса | Маса речовин, що вступили в реакцію, дорівнює масі речовин, що утворилися внаслідок реакції (М.В. Ломоносов) | |
Закон збере-ження енергії | Q = ΔU + A | Q – теплота, ΔU – зміна внутрішньої енергії, A – робота | Енергія не виникає з нічого і не зникає безслідно, а тільки перетворюється з одного виду на інший в еквівалентних кількостях (М.В. Ломоносов) | |
Закон сталості складу | Кожна хімічна сполука молекулярної будови має сталий якісний та кількісний склад незалежно від способу та умов її добування (Ж.Пруст) | |||
Закон еквівалентів | ![]() ![]() ![]() | Е – еквівалент | Хімічні елементи і речовини реагують між собою у масових кількостях, пропор-ційних їхнім хімічним еквівалентам (Ж.Пруст) | |
Закон Авогадро | N= const, якщо P, V, T = const | В однакових об’ємах різних газів за одних і тих самих умов (Р, Т) міститься однакова кількість молекул | ||
Закон кратних відношень | Якщо два елементи утворюють кілька хімічних сполук, масові кількості одного з елементів, що припадають у цих сполуках на таку саму масову кількість іншого елемента, відносяться між собою як прості цілі числа (Дж. Дальтон) | |||
Закон об’ємних відношень | аА + вВ = сС + dD V(A) : V(B) : V(C) :V (D)= a : b : c : d | За однакових умов об’єми газів, що вступають у реак-цію, відносяться між собою і до об’єму утворених газів, як невеликі цілі числа (Ж.Гей-Люссак) | ||
Закон Бойля- Маріотта | ![]() ![]() | T= const Р – тиск V – об’єм | За сталої температури тиск, що створює даною масою газу, обернено пропорційний об’єму | |
Закон Гей- Люссака | ![]() ![]() | Р = const T – абс. температура V – об’єм | За сталого тиску об’єм даної маси газу змінюється прямо пропорційно його абсолютній температурі | |
Закон Шарля | ![]() ![]() ![]() ![]() | V =const Р – тиск T – абс. температура | За сталого об’єму тиск газу змінюється прямо пропорційно його абсолютній температурі | |
Об’єдна-ний закон газового стану | ![]() ![]() | P0 = 101,3 кПа T0= 273 К | Добуток об’єму даної маси газу на тиск прямо про-порційний його абсолютній температурі (Б. Клапейрон) | |
Закон Гесса | Qх.р.= Σ Qпрод. - Σ Qвих. висновки з закону: ΔНхр = ΣΔН прод. – ΣΔН вих | Qх.р.- тепловий ефект хім. реакції, Qпрод.,Qвих-теплоти ут-ворення про-дуктів і ви-хідних речо-вин реакції | Тепловий ефект реакції не залежить від проміжних стадій процесу, а тільки від початкового та кінцевого стану реагуючих речовин | |
Закон діючих мас | υ=k[A]m[B]n | k – константа швидкості [A], [B] – концентрації речовин А і В, m, n- ![]() | Швидкість хімічної реакції прямо пропорційна добутку концентрацій реагуючих речовин у степенях, що дорівнюють їхнім стехіометричним коефіцієнтам | |
Періодич-ний закон | Властивості елементів, а також властивості утворених ними простих і складних тіл перебувають у періодичній залежності від величини атомних мас елементів (Д.І. Менделєєв, 1869р.) | |||
Періодич-ний закон (сучасне формулю-вання) | Властивості елементів, а також форми і властивості їхніх сполук перебувають у періодичній залежності від заряду ядер атомів |
БУДОВА АТОМА
Таблиця 5